Historický schematizmus slov. farností
Citáty ku kňazovi:
Číslo záznamu : | 271 |
Meno kňaza : | Kosper, Štefan |
Pcmeno kňaza : | kosperstefan |
Číslo knihy : | 476874 |
Názov knihy : | Schematizmus slovenských katolíckych diecéz, SSV Trnava 1971. |
Skratka knihy : | Schem71 |
Strany : | 148-160 |
Citát : | Kosper Štefan, n. 28. VI. 1914 v Rajci, o. 11. VI. 1939, správca fary vo Visolajoch. |
Číslo záznamu : | 32066 |
Meno kňaza : | Kosper, Štefan |
Pcmeno kňaza : | kosperstefan |
Číslo knihy : | 401119 |
Názov knihy : | Schematizmus slovenských katolíckych diecéz, SSV Trnava, 1978 |
Skratka knihy : | Schem78 |
Strany : | 313 |
Poradie : | 43070 |
Citát : | Kosper Štefan, n. 28. 6. 1914 v Rajci, o. 11. 6. 1939, kapl. Lietava, 1940 kapl. Terchová, 1942 kapl. V. Rovné, 1944 kapl. Krásno n. Kys., 1947 kapl. Pruské, 1960 spr. f. Čičmany, 1968 spr. f. Visolaje, 1974 n. o. v Žiline. |
Číslo záznamu : | 41732 |
Meno kňaza : | Kosper, Štefan |
Pcmeno kňaza : | kosperstefan |
Číslo knihy : | 1019709 |
Názov knihy : | Schematismus Cleri Dioecesis Nitriensis Pro Anno A Christo Nato MCMXLII |
Skratka knihy : | NS1942 |
Strany : | 139 |
Poradie : | 3440 |
Citát : | 132. Kosper Stephanus. Natus 28. VI. 1914 in Rajec. 1939 ordinatus, Cooperator in Lietava, 1940 in Terchová. ... ... 82 |
Číslo záznamu : | 43896 |
Meno kňaza : | Kosper, Štefan |
Pcmeno kňaza : | kosperstefan |
Číslo knihy : | 1019597 |
Názov knihy : | Prikryl, Ľubomír Viliam: Lexikón katolíckych duchovných Žiliny. Žilina 2014 (el. text) |
Skratka knihy : | plv1 |
Poradie : | 4580 |
Citát : | Kosper, Štefan (* 28. júna 1914 Rajec, okres Žilina – + 22. decembra 1988 Žilina) — kňaz Nitrianskej diecézy. Kňazské svätenie prijal v Nitre 11. júna 1939. Ako kaplán pôsobil najprv – od 1. júla 1939 – v Lietave, potom bol druhým kaplánom v Považskej Bystrici, od 1. marca 1940 v Terchovej, od 1. apríla 1942 vo Veľkom Rovnom. Dňa 20. mája 1943 urobil prvú a 20. mája 1944 druhú časť prosynodálnych skúšok. Od 1. novembra 1944 bol kaplánom v Zákopčí, od 1. novembra 1944 v Krásne nad Kysucou, od 1. júla 1946 v Malej Hradnej a od 1. decembra 1946 v Pruskom. Dňa 4. septembra 1952 sa ocitol v sústreďovacom kláštore v Pezinku. Neskôr sa stal dočasným administrátorom v Pruskom, od 1. októbra 1954 bol kaplánom v Novej Bystrici, od 1. júla 1956 v Papradne a od 15. marca 1958 v Štiavniku. Neskôr sa stal dočasným administrátorom v Čičmanoch, kde sa stal 1. decembra 1960 správcom farnosti. Od 1. augusta 1968 spravoval faru v Slopnej. Od roku 1974 bol na odpočinku v Žiline, kde vypomáhal vo farnosti najmä ako spovedník. V rodnom Rajci (dnes okres Žilina) ho 27. decembra 1988 pochoval administrátor Nitrianskej diecézy Mons. univ. prof. ThDr. Štefan Janega (1912-2006) a žilinský archidiakon osvp. Eduard Ľudovít Mokráš (* 1924). Podľa poznatkov okresného cirkevného tajomníka bolo na pohrebe 35 kňazov, piati bohoslovci, ôsmi miništranti a asi 400 veriacich. |
Číslo záznamu : | 62558 |
Meno kňaza : | Kosper, Štefan |
Pcmeno kňaza : | kosperstefan |
Číslo knihy : | 92942 |
Názov knihy : | M. Šidlo a kol.: Trpiaci svedkovia viery. Kňazský sem. Nitra 2018 |
Skratka knihy : | Trpiaci |
Strany : | 64-66 |
Poradie : | 160 |
Citát : | Štefan Kosper Narodil sa 28. júna 1914 v Rajci. Po skončení teologických štúdií bol v Nitre 11. júna 1939 vysvätený za kňaza. Ako kaplán pôsobil v Lietave, od roku 1940 v Terchovej a od roku 1942 vo Veľkom Rovnom. V roku 1944 bol preložený za kaplána do Krásna nad Kysucou a odtiaľ v roku 1947 do Pruského.188 Ako kaplán v Pruskom189 bol v nedatovanom čase zaistený pre jednu zo svojich kázní. Vo väzbe sa spoznal s Valentínom Prekopom, ktorý mu občas miništroval pri omši. Po prepustení na slobodu chcel Valentín Prekop kaplána Štefana Kospera navštíviť, keďže ten nebol doma zanechal mu na fare lístok, že príde neskôr. V polovici októbra 1948 sa vráti a žiadal kaplána o finančnú pomoc. Kaplán ho nechal prespať na fare, dal mi nejaké oblečenie a jedlo a on na druhý deň odišiel.190 Za tento jeho čin ho štátny prokurátor 14. júla 1949 obvinil zo zločinu neoznámenia trestných podnikov. Podľa obžaloby mu mal Valentín Prokop oznámiť, že prišiel ilegálne z Nemecka, kde pracuje pre cudziu spravodajskú organizáciu a mal od neho vyzvedať vojenské a štátne tajomstvá.191 Štátny súd v Bratislave ho 2. decembra 1949 uznal vinným z toho, že hoci sa vierohodným spôsobom dozvedel o pripravovanom zločine, neoznámil to príslušným úradom, čím naplnil skutkovú podstatu zločinu neoznámenia trestných podnikov. Odsúdený bol na 1 rok odňatia slobody. Keďže v predbežnej a vyšetrovacej väzbe bol už od 25. decembra 1948, trest bol už čiastočne odpykaný.192 Kaplánom v Pruskom bol až do roku 1954. Od roku 1954 pôsobil ako kaplán v Novej Bystrici. Po dvoch rokoch bol preložený za kaplána do Papradna. V roku 1960 bol krátky čas kaplánom v Kysuckom Novom Meste, odkiaľ bol preložený „za dočasného správcu“ farnosti v Čičmanoch. Ešte v tom istom roku bol menovaný administrátorom farnosti Čičmany.193 V roku 1968 bol preložený za správcu farnosti do Visolají, odkiaľ v roku 1974 odišiel do penzie. Zvyšok života strávil na odpočinku v Žiline.194 Zomrel 22. decembra 1988 v Žiline a pochovaný bol 27. decembra v rodnom Rajci.195 Krajský súd v Banskej Bystrici na neverejnom zasadnutí 6. septembra 1990 zrušil rozsudok Štátneho súdu v Bratislave z 2. decembra 1949 a Štefana Kospera plne rehabilitoval.196 188 Porov. Schematizmus slovenských katolíckych diecéz., c. d., s. 313. 189 Juraj Klinko uvádza, že pred Pruským bol krátko kaplánom v Malej Hradnej (Schematismus cleri dioecesis Nitriensis pro anno a Christo nato MCMXLVII., s. 154.) Z farnosti Pruské bol po vytvorení sústreďovacieho kláštora v Mučeníkoch aj on zavedený na preškolenie. Pobudol tam istý čas, kedy bol mimo pastoráciu a nemohol pracovať s veriacimi. Dňa 19. augusta 1952 mal byť s mnohými ďalšími duchovnými presunutý do Pezinka. (SNA Bratislava, f. SLOVÚC r. 1953, Sekretariát, rôzne správy, kartón č. 5, č. sp. 211-220, inv. č. 4. Soznam rím. kat. kňazov...) Avšak podľa ďalších informácií k tomuto presunu kňazov z Mučeníkov došlo pravdepodobne až 4. septembra 1952. V kňazskom domove v Pezinku sa nachádzal ešte v roku 1953 spolu s 34 kňazmi, ktorí tu čakali na znovuzískanie slobody o ktorú ich pripravil štátny režim, neustále zápasiaci s Cirkvou a jej kňazmi. Všetci prišli o štátny súhlas a tým aj o možnosť pôsobiť v pastorácii medzi svojím ľudom, preto farnosti, z ktorých boli vzatí, dostali nových kňazov alebo ostali prázdne. (DUBOVSKÝ, Akcia kláštory..., s. 241.) 190 Porov. ŠA Bratislava, f. Šs, Or III 242/49, Jozef Tomáš a spol., Protokol o hlavnom pojednávaní. Bratislava 30. 8. 1949. s. 1-5. 191 Porov. ŠA Bratislava, f. Šs, Or III 311/49, Štefan Kosper, Žaloba Štátnej prokuratúr/. Bratislava 14. 7. 1949. s. 1-2. 192 Porov. ŠA Bratislava, f. Šs, Or III 311/49, Štefan Kosper, Rozsudok Štátneho súdu. Bratislava 2. 12. 1949. s. 1-4. 193 Porov. ARKBÚ Nitra, f. Personalia, kancelária protokolu, Index kňazov, Kosper Štefan. 194 Porov. Schematizmus slovenských katolíckych diecéz., c. d., s. 313. 195 Porov. ARKBÚ Nitra, f. Personalia, kancelária protokolu, fasc. Kosper Štefan, Oznámenie o úmrtí, č.: bez čísla. 196 Porov. ŠA Bratislava, f. Šs, Or III 311/49, Štefan Kosper, Rozsudok Krajského súdu. Banská Bystrica 6. 9. 1990. s. 1-2. |